PLNÝ TEXT NOVÉHO ZNĚNÍ

UNIVERZITA KARLOVA V PRAZE
2. lékařská fakulta
STUDIJNÍ A ZKUŠEBNÍ ŘÁD
Akademický senát 2. lékařské fakulty
se podle § 27 odst. 1 písm. b) a § 33 odst. 2 písm. c) zákona č. 111/1998 Sb.,
o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů (zákon o vysokých školách)
usnesl na tomto Studijním a zkušebním 2. lékařské fakulty,
jako jejím vnitřním předpisu:
Část I.
Základní ustanovení
Čl. 1
Úvodní ustanovení
1.	Průběh studia a práva a povinnosti studentů bakalářského a magisterského studia upravuje zákon o vysokých školách, Statut Univerzity Karlovy v Praze (dále jen "univerzita"), Statut 2. lékařské fakulty (dále jen "fakulta") a podrobnosti stanoví studijní a zkušební řád univerzity a tento studijní a zkušební řád. 
2.	Studenti jiných fakult, popřípadě studenti jiných vysokých škol jsou povinni se po dobu studia na fakultě řídit ustanoveními předpisů uvedených v odstavci 1 tohoto článku. 
3.	Tento studijní a zkušební řád platí pro všechny studenty studující na fakultě.
4.	Výuka probíhá v českém jazyce. Paralelně je uskutečňována výuka v anglickém jazyce, která je určena pro zahraniční studenty.
Čl. 2
Studijní povinnost
1.	Studijní povinností se pro účely tohoto řádu rozumí zápočet, zkouška a řádně doložené vykonání individuální odborné praxe. 
Čl. 3
Vedoucí studijního předmětu
1.	Vedoucí studijního předmětu je děkanem pověřený odborný asistent fakulty, docent fakulty nebo profesor fakulty, který řídí výuku příslušného studijního předmětu a je za ni odpovědný děkanovi. 
2.	Vedoucí studijního předmětu stanoví v souladu se zařazením studijního předmětu do studijního plánu zejména: 
a.	zaměření přednášek, seminářů, praktických cvičení stáží a praxí 
b.	u povinně volitelných předmětů zaměření a kapacitu jednotlivých bloků 
c.	požadavky na udělení zápočtů a způsob jejich hodnocení 
d.	požadavky na zkoušky a způsob jejich hodnocení a dále předpoklady, za nichž může student konat zkoušku. 
3.	Zaměření přednášek, seminářů, praktických cvičení, stáží a praxí, včetně jejich obsazení vyučujícími, jakož i požadavky na udělení zápočtů a požadavky a předpoklady pro konání a složení zkoušky se oznamují studentům na školské vývěsce ústavu nebo kliniky. 
Čl. 4
Vysokoškolské vzdělání
1.	Vysokoškolské vzdělání se na fakultě získává studiem akreditovaného studijního programu: 
a.	bakalářského 
b.	magisterského 
a formou studia: prezenční, distanční nebo kombinovanou. 
2.	Standardní doba studia v bakalářském studijním programu je tři roky, v magisterském studijním programu šest let. Řádné ukončení studia za dobu kratší, než je standardní doba studia není přípustné. 
3.	Maximální doba studia včetně všech přerušení studia, opakování úseku studia a rozložení ročníku je v bakalářském studijním programu šest let od zápisu do studia, v magisterském studijním programu jedenáct let od zápisu do studia. Neukončí-li student řádně studium během maximální doby studia, bude mu studium ukončeno (čl. 18 odst. 2 písm. b).
Čl. 5
Organizace studia
1.	Akademický rok se člení na dva semestry a prázdniny. Začátky semestrů a prázdnin stanoví rektor. Počet výukových týdnů a období pro konání zkoušek stanoví po projednání s rektorem děkan. Výukové období může být členěno na výukové bloky jednotlivých studijních předmětů. 
Čl. 6
Organizace výuky
1.	Výuka ve studijním programu probíhá podle studijních plánů, které obsahují studijní předměty podle semestrů nebo bloků a ročníků, základní formy výuky a počet hodin v týdnu nebo bloku, eventuálně v semestru nebo ročníku. 
2.	Studijní plány rovněž stanoví, ze kterých předmětů, v kterých semestrech a ročnících jsou předepsány zkoušky a zápočty a dále druh zkoušek. 
3.	Studijní plány nelze v průběhu akademického roku měnit. 
4.	Formami výuky jsou především přednášky, semináře, praktická cvičení, stáže a odborná praxe, stanovené studijním plánem. 
5.	Účast na přednáškách v magisterském studijním programu je nepovinná. Na ostatních formách výuky je účast studenta povinná. V bakalářských studijních programech je účast studenta na všech formách výuky povinná. 
6.	Studijní předměty mohou být povinné, volitelně povinné nebo výběrové. 
7.	Student je povinen v průběhu akademického roku splnit studijní povinnosti stanovené studijním plánem pro daný ročník a dále studijní povinnosti v těch povinně volitelných předmětech, které si zapsal. Výukovou kapacitu jednotlivých bloků povinně volitelných předmětů stanoví vždy před zahájením školního roku vedoucí příslušného studijního předmětu. Student povinně volitelný předmět zapisuje jmenovitě do indexu na začátku akademického roku při zápisu do studia. 
8.	Student, který se z vážných důvodů nemohl zúčastnit výuky studijního předmětu, může výuku nahradit způsobem, který určí příslušný vedoucí předmětu. 
9.	Vedoucí studijního předmětu může studentovi uznat část výuky předmětu absolvovanou mimo fakultu za součást povinné výuky předmětu. 
10.	Odbornou praxi a tělovýchovné kurzy lze konat pouze mimo výuku v zimním a letním semestru. 
Část II.
Průběh studia
Čl. 7
Zápis
1.	Uchazeč o studium se stává studentem fakulty dnem zápisu do studia. Do dalšího ročníku se může zapsat, pokud splní všechny studijní povinnosti stanovené pro předchozí ročník podle čl. 6 odst. 7. 
2.	Studenti jsou povinni se do dalšího ročníku zapsat v termínu stanoveném děkanem fakulty.
3.	V případě, kdy student nesplnil podmínky pro postup do dalšího ročníku (podle čl.6 odst.7), postupuje se dle pravidel o opakování ročníku (čl.9). Nesplňuje-li student podmínky pro opakování ročníku (čl.9 odst.3, čl. 4 odst. 3), bude mu studium ukončeno (čl. 18 odst. 2 písm. b).
4.	Pokud se student nedostaví k zápisu do studia, zápisu do ročníku nebo k zápisu po přerušení studia (čl. 12 odst. 8), postupuje se podle čl. 4 odst. 8 studijního a zkušebního řádu univerzity. 
Čl. 8
Účast studentů na výuce na jiné fakultě či VŠ
1.	Studenti mohou se souhlasem děkana absolvovat část studia ve stejném nebo příbuzném studijním programu na jiné vysoké škole nebo fakultě. 
2.	Na fakultě mohou se souhlasem děkana absolvovat část studia studenti z jiných vysokých škol nebo fakult. 
3.	Studentovi, který absolvoval se souhlasem děkana část studijního programu na jiné fakultě nebo vysoké škole (čl.8 odst. 1), jsou automaticky uznány zápočty a zkoušky z předmětů, které získal v průběhu této části studia.
Čl. 9
Opakování ročníku
1.	Studentovi, který nesplnil studijní povinnosti, stanovené pro příslušný ročník podle čl. 6 odst. 7, může děkan povolit opakování ročníku. 
2.	Písemnou žádost o opakování ročníku podává student děkanovi fakulty prostřednictvím studijního oddělení do termínu zápisu. Zmeškání této lhůty může děkan fakulty v odůvodněných případech prominout. 
3.	Student studující v magisterském studijním programu může během studia opakovat nejvýše jedenkrát v průběhu 1. až 3. ročníku a jedenkrát v průběhu 4. - 5. ročníku. Student studující v bakalářském studijním programu může v průběhu studia opakovat nejvýše dvakrát, druhé opakování téhož ročníku je vyloučeno. 
4.	V opakovaném ročníku budou studentovi uznány všechny složené zkoušky. Tyto předměty si tedy student již znovu nezapisuje. Zapisuje si však předměty, které dosud nebyly ukončeny zkouškou. 
5.	Pokud bylo děkanem fakulty opakování ročníku povoleno, rozhodnou vedoucí studijních předmětů, které jsou v opakovaném ročníku zapsány ve Výkazu o řádném studiu na vysoké škole (index), zda budou studentovi některé studijní povinnosti (např. účast na výuce, již získaný zápočet) prominuty. V tomto případě může student skládat zkoušku v termínu, který je vypsán na základě dohody studenta a vedoucího studijního předmětu. 
6.	Student je povinen zapsat si i předmět, který byl do opakovaného ročníku nově zařazen. Na základě písemné žádosti může děkan povolit studentovi zapsání některých předmětů z nejbližšího následujícího ročníku; toto rozhodnutí je podmíněno písemným souhlasem vedoucích příslušných oborů. Tyto předměty se pak považují za součást povinností při opakování ročníku. 
7.	Nesplnil-li student v opakovaném ročníku zapsané studijní povinnosti, bude mu studium ukončeno (čl. 18 odst. 2 písm. b) 
Čl. 10
Individuální studijní plán, individuální studijní plán s rozložením ročníku do dvou let
1.	Studentovi může být na jeho žádost povolen ze závažných důvodů individuální studijní plán, event. individuální studijní plán s rozložením ročníku do dvou let.
2.	Individuální studijní plán, event.individuální studijní plán s rozložením ročníku do dvou let může být studentovi povolen zejména z těchto závažných důvodů:
•	péče studenta o vlastní děti 
•	účast studenta na zahraniční odborné stáži, delší než jeden měsíc a schválené fakultou, 
•	souběžné studium na jiné fakultě v České republice 
•	komplikovaná zdravotní nebo sociální situace studenta (např. gravidita, dlouhodobá nemoc, úraz, vážné rodinné důvody pod.). 

3.	Řádně doloženou žádost o individuální studijní plán, event. individuální studijní plán s rozložením ročníku do dvou let, podává student děkanovi fakulty prostřednictvím studijního oddělení fakulty. Součástí podávané žádosti musí být vyjádření vedoucích příslušných studijních předmětů a časový plán výuky. 

4.	Student je povinen zapsat si předmět, který byl případně do rozloženého ročníku nově zařazen. Na základě písemné žádosti může děkan povolit studentovi zapsání některých předmětů z nejbližšího následujícího ročníku; toto rozhodnutí je podmíněno písemným souhlasem vedoucích příslušných oborů. Tyto zapsané předměty se považují za součást povinností studenta v rozloženém ročníku.
5.	Nesplní-li student studijní povinnosti předepsané pro individuální studijní plán, event. individuální studijní plán s rozložením ročníku, bude mu studium ukončeno (čl. 18 odst. 2 písm. b)
Čl. 11
Uznávání studijních povinností
Studentovi, který již dříve na fakultě studoval a byl znovu přijat do studia, může děkan uznat splnění studijních povinností, pokud byly hodnoceny známkou "výborně - 1" nebo "velmi dobře - 2" a zároveň pokud od jejich splnění neuplynulo více jak deset let. Tímto není dotčeno uznávání splnění obdobných studijních povinností podle čl. 4 odst. 12 studijního a zkušebního řádu univerzity. 
Čl. 12
Přerušení studia
1.	Studentovi může děkan fakulty z vážných osobních (zejména zdravotních nebo sociálních) důvodů, přerušit studium na dobu nejméně jednoho roku, a to buď na žádost studenta nebo z vlastního podnětu v případech hrozící újmy, jejíž původ nesouvisí s dosavadním plněním studijních povinností. Požádá-li student o přerušení studia podle čl. 5 odst. 2 druhé věty studijního a zkušebního řádu univerzity, děkan této žádosti vyhoví; tímto není dotčeno ustanovení odstavce 3 tohoto článku. 
2.	S výjimkou velmi závažných důvodů (zejména zdravotních) lze studium přerušit nejdříve po řádném ukončení prvního ročníku. 
3.	Studium lze přerušit i opakovaně. Celková doba přerušení studia nesmí přesáhnout spolu se skutečnou dobou studia (čl. 5 odst. 8 studijního a zkušebního řádu univerzity) maximální dobu studia. 
4.	Přerušení studia se zaznamenává do výkazu o studiu. Dnem přerušení studia student pozbývá postavení studenta podle zákona o vysokých školách a lhůty pro vykonání studijních povinností nemohou započít ani pokračovat. 
5.	Po přerušení studia se student zapisuje do toho ročníku, v němž mu bylo studium přerušeno, nebo o zařazení studenta v případě potřeby rozhodne děkan. 
6.	Pokud během přerušení studia došlo ke změně studijního plánu, stanoví děkan, které studijní povinností musí student splnit a lhůty pro jejich splnění. 
7.	Pominou-li důvody pro přerušení studia, může děkan na základě písemné žádosti ukončit přerušení studia i před uplynutím stanovené doby přerušení studia. 
8.	Uplynutím doby, na kterou bylo studium přerušeno, má ten, jemuž bylo studium přerušeno, právo na opětovný zápis do studia. 
Čl. 13
Kontrola studia, zápočet, zkouška
1.	Formami kontroly studia jsou: 
a.	průběžná kontrola 
b.	zápočet 
c.	zkouška 
d.	státní rigorózní zkouška nebo státní zkouška. 
2.	Průběžnou kontrolou studia a zápočtem je prověřováno osvojení požadovaných vědomostí a dovedností. 
3.	O podmínkách udělení zápočtu rozhoduje vedoucí příslušného studijního předmětu, který též zajistí jejich zveřejnění. S podmínkami pro udělení zápočtu musí být student seznámen na začátku výuky daného předmětu. 
4.	Zápočet je potvrzením, že student splnil požadavky stanovené pro daný předmět. Zápočet je klasifikován "započteno - nezapočteno", nesmí být udělovány známky. 
5.	Zkouška je prověřením vědomostí a ověřením schopností studenta. Může být ústní, písemná, praktická nebo kombinovaná. Výsledky zkoušky se klasifikují známkami: "výborně - 1", "velmi dobře - 2", "dobře - 3" nebo "neprospěl/a". 
6.	Podmínkou skládání zkoušky je získání zápočtu z příslušného studijního předmětu. 
7.	Obsah a formu zkoušky určuje vedoucí studijního předmětu. Obsah zkoušky musí být v souladu s rozsahem výuky daného předmětu stanoveným studijním plánem a sylabem výuky předmětu. 
8.	Student má právo být seznámen s otázkami ke zkoušce měsíc před zkouškovým obdobím, případně na počátku výukového bloku, jestliže má možnost skládat zkoušku bezprostředně po absolvování blokové výuky. 
9.	Právo samostatně zkoušet má docent fakulty, profesor fakulty, případně děkanem pověřený odborný asistent fakulty, nebo děkanem na dobu určitou pověřený mimofakultní pracovník, který se podílí na výuce. 
10.	Student může každou zkoušku konat nejvýše třikrát, tj. má právo zkoušku dvakrát opakovat; toto však nezakládá nárok na vypsání zvláštního termínu zkoušky. Mimořádný opravný termín se nepřipouští. 
11.	Na žádost studenta nebo podle rozhodnutí děkana, vedoucího studijního předmětu či zkoušejícího, se zkouška koná před komisí. Složení komise schvaluje na návrh vedoucího studijního předmětu děkan. 
12.	Zkouška v druhém opravném termínu se koná před komisí vždy. Složení komise určuje vedoucí studijního předmětu, nejde-li o případ podle odstavce 11. 
Čl. 14
Zapisování ke zkoušce
1.	Studenti se zapisují na vypsané termíny k jednotlivým zkoušejícím. 
2.	Během celého školního roku jsou termíny zkoušek vypisovány podle rozhodnutí vedoucího studijního předmětu nebo na základě dohody studentů a zkoušejícího. Během každého zkouškového období, stanoveného studijním plánem, musí být vypsány termíny ze všech příslušných předmětů, a to nejpozději ke dni začátku zkouškového období. 
3.	Při blokové výuce musí být termíny zkoušek zveřejněny před ukončením výuky daného bloku a to i na zkouškové období po ukončení výuky celého ročníku a období hlavních prázdnin. 
4.	Konání zkoušky po dobu prázdnin je podmíněno souhlasem učitele (event. komise) a studenta. 
5.	Počet vypsaných termínů musí být přiměřený počtu studentů a nesmí být menší než tři. 
6.	Pokud se student nemůže dostavit v zapsaném termínu ke zkoušce, je povinen se předem omluvit vedoucímu studijního předmětu. 
7.	Termíny zkoušek, s výjimkou případu podle čl. 7 odst. 3, musí být vypsány v příslušném akademickém roce. 
Čl. 15
Průběh a hodnocení zkoušky
1.	Zkouška je veřejná a začíná převzetím otázek. 
2.	Student může nejpozději před převzetím otázek od zkoušky bez udání důvodů odstoupit. Tímto jeho rozhodnutím není dotčeno právo studenta využít všech, studijním a zkušebním řádem zaručených zkušebních termínů. Odstoupí-li student od zkoušky po převzetí otázek, nebo v průběhu zkoušky, je klasifikován známkou "neprospěl - 4". 
3.	Výsledek zkoušky hodnotí zkoušející známkami "výborně - 1", "velmi dobře - 2", "dobře - 3", "neprospěl(a) - 4". Zkoušející v zájmu objektivního hodnocení nepřihlíží k předchozím studijním výsledkům zkoušeného. 
4.	Známka "neprospěl(a) - 4" se započítává do prospěchového průměru studenta. 
5.	Výsledek úspěšně vykonané zkoušky zapíše zkoušející do studentova výkazu o studiu vždy slovně, s datem zkoušky a svým podpisem. Známka "neprospěl - 4" se do výkazu o studiu nezapisuje a zkoušející zaznamená do výkazu o studiu pouze datum zkoušky. Výsledek zkoušky, včetně každé známky "neprospěl - 4", zkoušející oznamuje předepsaným způsobem studijnímu oddělení fakulty. 
Čl. 16
Státní rigorózní zkouška, státní závěrečná zkouška
1.	Magisterský studijní program se řádně ukončuje státní rigorózní zkouškou, která se skládá z těchto částí:
a.	gynekologie a porodnictví 
b.	chirurgie 
c.	pediatrie 
d.	veřejné zdravotnictví 
e.	vnitřní lékařství 
2.	Bakalářské studijní programy se řádně ukončují státní závěrečnou zkouškou (dále státní zkouška), jejíž první částí je obhajoba bakalářské práce. Podmínkou pro konání dalších částí státní zkoušky je obhájení bakalářské práce. V bakalářském studijním programu Fyzioterapie je dále státní zkouška složena z těchto částí : Patofyziologie a tělovýchovné lékařství, Kineziologie a funkční anatomie, Fyzioterapie (praktická a teoretická část), Psychologie a speciální pedagogika. V bakalářském studijním programu Optika a optometrie se státní zkouška dále skládá z těchto částí : Medicínské obory a Technické obory.
3.	Konání části, z nichž se skládá státní rigorózní zkouška, nebo státní zkouška v bakalářském studijním programu je veřejné a probíhá před komisemi pro státní zkoušku (dále jen "komise"). 
4.	Komise je nejméně tříčlenná, složená z předsedy a nejméně dvou dalších členů. Počet přítomných členů komise u státní rigorózní zkoušky, státní zkoušky nebo jejich části nesmí být menší než tři. 
5.	Předsedu a členy komise jmenuje, zpravidla na návrh vedoucího příslušného studijního předmětu, děkan fakulty z profesorů, docentů a odborníků schválených vědeckou radou fakulty. Předseda je členem komise. Pro jeden studijní program lze zřídit více komisí. 
6.	O konání státní zkoušky nebo její části se vyhotoví zápis, který podepisuje předseda komise a všichni přítomní členové komise. 
7.	Části státní rigorózní zkoušky, nebo státní zkoušky v bakalářském studiu, se konají v termínech určených děkanem fakulty. Řádný termín a dva opravné termíny konání částí státní rigorózní zkoušky nebo státní zkoušky musí být zveřejněny nejméně měsíc předem na úřední desce fakulty. 
8.	Studenti se zapisují na vypsané termíny částí státní rigorózní zkoušky nebo státní zkoušky. Ke státní zkoušce se student může přihlásit až po splnění všech studijních povinností daných studijním plánem bakalářského studijního programu. Podmínkou konání části státní rigorózní zkoušky je získání zápočtu z příslušného bloku předmětu. 
9.	Student může státní rigorózní zkoušku,státní zkoušku nebo jejich část opakovat nejvýše dvakrát v průběhu celého studia. Příslušnou část státní rigorózní zkoušky nebo státní zkoušky musí student absolvovat nejpozději do dvou let od prvého dne kalendářního měsíce následujícího po dni prvního termínu příslušné části státní rigorózní zkoušky nebo státní zkoušky, který byl studentovi vypsán; v opačném případě se tato skutečnost posuzuje tak, že nastal případ podle čl. 18 odst. 2 písm. b). 
10.	Druhý opravný termín státní rigorózní zkoušky nebo státní zkoušky, může být stanoven nejdříve tři měsíce po konání prvního opravného termínu. 
11.	Student, který byl ze všech částí státní rigorózní zkoušky (resp. státní zkoušky)  klasifikován "výborně", vykonal státní rigorózní zkoušku (resp. státní zkoušku) s celkovým prospěchem "výborně".
12.	Student absolvuje studium s vyznamenáním v případě, že žádná zkouška v průběhu studia, žádná část státní rigorózní zkoušky nebo státní zkoušky nebyla vykonána v opravném termínu nebo klasifikována známkou "dobře", celkový výsledek státní rigorózní nebo státní zkoušky je "výborně", prospěchový průměr za celé studium je nejvýše 1,5 a v průběhu studia byly splněny i další podmínky stanovené studijním a zkušebním řádem fakulty. 

Čl. 17
Bakalářská práce
1.	Téma bakalářské práce si student vybírá ze seznamu vypsaného klinikou odpovědnou za výuku bakalářského studijního programu, popřípadě požádá přednostu této kliniky o schválení svého návrhu tématu. Žádost o zadání bakalářské práce se podává nejpozději v 5. semestru. Podanou žádost schvaluje přednosta uvedené kliniky, který též určí vedoucího bakalářské práce a oponenta z řad učitelů nebo odborníků z vědy a praxe. Změna tématu bakalářské práce je možná pouze se souhlasem přednosty uvedené kliniky. 
2.	Klinika odpovědná za výuku bakalářského studijního programu umožní studentovi nejméně pět dní před termínem obhajoby, aby se seznámil s posudky vedoucího práce a oponenta. 
Část III.
Ukončení studia
Čl. 18
Řádné a jiné ukončení studia
1.	Studium se řádně ukončuje absolvováním studia v příslušném studijním programu. Dnem ukončení studia je den, kdy byla vykonána 
a.	státní zkouška nebo její poslední část v bakalářském studijním programu nebo 
b.	státní rigorózní zkouška nebo její poslední část v magisterském studijním programu. 
2.	Studium se dále ukončuje 
a.	zanecháním studia; dnem ukončení studia je den, kdy bylo fakultě doručeno studentovo písemné prohlášení o zanechání studia, 
b.	nesplněním požadavků vyplývajících ze studijního programu podle studijního a zkušebního řádu fakulty; dnem ukončení studia je den, kdy rozhodnutí o ukončení studia učiněné v termínu stanoveném studijním a zkušebním řádem fakulty nabylo právní moci, 
c.	odnětím akreditace studijního programu; dnem ukončení studia je den, kdy uplynula lhůta stanovená v rozhodnutí ministerstva, 
d.	zánikem akreditace studijního programu; dnem ukončení studia je den, ke kterému univerzita oznámila zrušení studijního programu, 
e.	vyloučením ze studia podle disciplinárního řádu; dnem ukončení studia je den, kdy rozhodnutí o vyloučení ze studia nabylo právní moci. 
3.	Rozhodnutí podle odstavce 2 písm. b) se vydává poté, co předmětná skutečnost nastala. 
Část IV.
Práva a povinnosti studentů, řízení v prvním stupni
Čl. 19
Práva a povinnosti studentů
1.	Práva a povinnosti studentů stanoví § 62 a 63 zákona o vysokých školách, statut a další vnitřní předpisy univerzity. 
Čl. 20
Zahájení řízení, rozhodnutí děkana
1.	Rozhodování o právech a povinnostech studentů upravuje § 68 zákona o vysokých školách a čl. 15 studijního a zkušebního řádu univerzity. 

Část V.
Přezkumné řízení a opatření děkana
Čl. 21
Přezkumné řízení
1.	Ve věcech rozhodnutí o opakování ročníku, přerušení studia, uznání zkoušek a předepsání rozdílových zkoušek, přiznání stipendia, ukončení studia pro nesplnění studijních povinností podle čl.18 odst. 2 písm.b), disciplinárním přestupku a vyloučení ze studia podle § 67 zákona o vysokých školách může student sám, nebo prostřednictvím svého zástupce, kterému udělil písemnou plnou moc, ve lhůtě 30 dnů ode dne doručení příslušného rozhodnutí děkana požádat o přezkoumání rozhodnutí; zmeškání této lhůty lze ze závažných důvodů prominout. 
2.	Přezkumné řízení upravuje čl. 16 studijního a zkušebního řádu univerzity. 
Čl. 22
Opatření děkana
1.	Opatření děkana upravuje čl. 17 studijního a zkušebního řádu univerzity. 
Část VI.
Přechodná a závěrečná ustanovení
Čl. 23
Závěrečná ustanovení
1.	Tento řád byl schválen akademickým senátem 2. lékařské fakulty dne 19. května 1999                     a nabývá platnosti dnem schválení akademickým senátem univerzity.1) 
2.	Tento řád nabývá účinnosti prvním dnem akademického roku 1999/2000.